Promene u AMD-u AMD je ponovo u žiži javnosti, ovoga puta u nešto pozitivnijem smislu Kada je AMD 2006. godine u svoje okrilje doveo ATI, kanadskog proizvođača grafičkih kartica, fanovi su bili oduševljeni, misleći da će to ubrzo postaviti njihovu omiljenu kompaniju za proizvodnju procesora na prvo mesto, ispred arhineprijatelja Intela. Ipak, pokazalo se da je ova akvizicija bila prevelik zalogaj za nedovoljno finansijski moćni AMD, jer je veličina duga ove američke kompanije ubrzo narasla na pet milijardi američkih dolara. Sve do trećeg kvartala ove godine AMD je poslovao sa ozbiljnim gubicima, a nakon analiza primećeno je da je pretposlednja četvrtina ove, za AMD veoma loše poslovne godine bila mnogo bolja nego poslednje četiri.
Oporavak Treći kvartal 2008. godine kompanija iz Kalifornije završila je sa povećanjem profita za 32 odsto u odnosu na prethodni kvartal, odnosno 14 procenata više u odnosu na isti period prošle godine. Ono što je iznenadilo sve analitičare jeste gubitak po deonici, koji iznosi nešto preko 11 centi po deonici, što u neto brojkama čini oko 67 miliona dolara. Prihodi su iznosili oko 1,6 milijarde dolara i u AMD-u očekuju da će i poslednji kvartal ove godine biti na istom nivou. Trend rasta prodaje donekle će umiriti svetska finansijska kriza i opasnost od recesije, uprkos pozitivnom doprinosu promene proizvodne tehnologije. Najveći napredak u prodaji primećen je kod laptopova (50 odsto) i serverskih procesora (9 odsto), ali je najveći deo profita ove kompanije generisala gama proizvoda koja nosi ime Radeon. U toku poslednjeg kvartala, AMD je predstavio čak deset grafičkih kartica iz serije Radeon 4000 i napravio pravi bum na tržištu, otevši veliki broj kolača koji je držala kompanija nVidia. Dodatak dobrim brojkama je i prihod od 191 milion dolara od prodaje licencnih tehnologija. Operativni prihod dostigao je 170 miliona, veliki uspeh u poređenju sa prethodnim kvartalom kada je bio u minusu 276 miliona dolara. Restrukturiranje ![(Klik za uvećanje: JPEG, 16 KB)](skak01a.jpg) | Deonice AMD-a u trećem kvartalu 2008. godine (Izvor: Google Finance) | U poslednjih nekoliko meseci bilo je mnogo najava o namerama AMD-a da se poslovanje popravi promenama u samoj kompaniji. Kako je i očekivano, AMD će biti podeljen u dve kompanije, jednu koja dizajnira čipove i drugu koja ih proizvodi. Na ovaj način dugovi koje kompanija ima biće podeljeni i lakše servisirani, bez gubitka osnovne ideje o proizvodnji konkurentnih savremenih procesora. Proizvodna kompanija trebalo bi da se zove The Foundry i u njoj će AMD imati jednaka prava u glasovima sa investitorom, kompanijom ATIC (Advanced Technology Investment) iz Abu Dabija. Nakon osnivanja kompanije, Mubadala Development, takođe iz Abu Dabija, posedovaće 19,3 odsto deonica AMD-a. Mubadala je u prošlosti već ulagala u AMD, najviše krajem prošle godine, kada je kupila 8,1 odsto deonica, uloživši tako oko 622 miliona dolara. ATIC će u novoosnovanoj kompaniji imati 55 odsto, a AMD 45 odsto vlasničkog kapitala. The Foundry bi trebalo da „pojede” oko 1,2 milijarde dolara duga AMD-a. Noviteti koji očekuju ovu kompaniju jesu dogradnja i modernizacija proizvodnih fabrika u Drezdenu i izgradnja potpuno nove fabrike u državi Njujork. Očekuje se da će The Foundry početi sa radom u prvim mesecima naredne godine.Novosti Prema rečima izvršnog direktora kompanije AMD Derika Mejera (Derrick Meyer), četvrti kvartal ove godine trebalo bi da bude prvi trenutak u kome se isporučuju 45-nanometarki serverski procesori Shanghai. Prelazak na sitniji proizvodni proces doneće smanjenje cena postojećih modela, samim tim i bolju prodaju, a omogućiće AMD-u da parira Intelu, za kojim ponovo kaska kada su u pitanju tehnologija i performanse. ![(Klik za uvećanje: JPEG, 74 KB)](skak01b.jpg) | Izgled buduće AMD-ove fabrike u državi Njujork | Intel već neko vreme isporučuje procesore Atom, krenuo je i sa dvojezgarnim primercima, dok AMD još nije izbacio konkurenta. Na to pitanje odgovor treba očekivati u prvim nedeljama novembra, na redovnoj manifestaciji Analyst Conference. Tada će biti jasnije i to kako će proći četvrti kvartal, ali i to da li će AMD sledeće godine uspeti da izađe iz crvene zone zahvaljujući svim ovim novitetima o kojima se dugo pričalo, a koje sada imamo prilike da vidimo u praksi.• • • Poslednja tri meseca AMD pokazuje rast prodaje procesora za laptop računare više nego duplo veći od rasta prodaje desktop procesora. Jasno je da će na tom polju, gde Intel nema veliku prednost kao u desktop segmentu, doći do glavnog okršaja kada AMD počne da isporučuje 45-nanometarske čipove. Bitka se očekuje i na polju servera. Predstoji nam zanimljiv kraj godine. Momir ĐEKIĆ | | ![](../../images/spacer.gif)
![](../../images/spacer.gif)
![](../../images/spacer.gif)
![](../../images/spacer.gif)
![](../../images/spacer.gif)
|
![](../../images/spacer.gif)
Šta će biti sa x86 licencom | Možda je u pitanju samo prazna pretnja, ali Intel je najavio da će ispitati poteze AMD-a sa pravnog stanovišta. Spekuliše se o tome da bi AMD mogao da izgubi licencu za proizvodnju procesora ili za samo jedan njen deo. Naime, zna se da u ugovoru piše da AMD ne sme da drugoj kompaniji poveri proizvodnju više od određenog (nepoznatog) broja modela procesora. Do sada ih je sve pravio sam, ali ako se pravni subjekti razdvoje, vrlo je moguće da će Intel potegnuti ovo pitanje. Takođe, pravo na x86 licencu sigurno se odnosi samo za AMD. Promenom imena i odnosa, Intel vrlo lako može da presavije tabak i pred sudom ospori da su novi AMD Design i/ili The Foundry ista kompanija, čime bi pomenuta licenca bila ugrožena. Ipak, AMD ima keca u rukavu. x86-64 licenca je AMD-ova i Intel ju je dobio od AMD-a. Opet, detalji su nepoznati – da li su ova prava međusobno zavisna ili su dogovori napravljeni nezavisno? Pitanje je da li je AMD dobro razmislio o mogućim konsekvencama, ili računa na činjenicu da bi Intel mogao imati više problema nego koristi ako ostane jedini proizvođač x86 procesora. Naime, Intel je godinama pod konstantnim udarom antimonopolskih agencija, a ako ostane jedini proizvođač najprodavanijeg tipa procesora, to bi ga moglo koštati gomile novih tužbi i parnica. Sve će se razjasniti u sledećih godinu ili dve dana, koliko je obično potrebno da ovakve stvari izađu na videlo. | Saša UZELAC |
|
|